Eelmisel esmaspäeval avaldatud Telegrami podcasti episood #0 sai väga positiivset vastukaja ja nii salvestasime täna ka episoodi #1. Taskuhäälingus jutustavad Telegrami asutajad Hando Tõnumaa ja Mariann Joonas päevakajalistel teemadel, seda muidugi tsensuurivabalt.
Teie ees on esimene Telegrami podcast, mida veavad portaali loojad Hando Tõnumaa ja Mariann Joonas. Tegemist on üsnagi struktuurivaba vestlussaatega, kus võtame ette nii päevakajalised (koalitsioon, valimised, abort jne) kui ka mõned aegumatud teemad. Katsume igasse saatesse tuua sisse huumorit, Telegramile omaselt on kogu vestlus tsensuurivaba.
“Viimased 6 aastat olen ma olnud üpris kriitiline poliitikute, erakondade ja maailmakorra suhtes. Ma tunnen, et ma enam ei viitsi kritiseerida, vaid soovin ise teha rohkem tegusid. Ja seega otsustasin, et kandideerin ise Riigikokku,” ütleb Telegrami üks asutaja Hando Tõnumaa, kes kandideerib üksikkandidaadina Tallinna Kesklinnas, Lasnamäel ja Pirital. Riigikogu valimisteks registreeriti kokku 1099 kandidaati, tegemist on sel sajandil aset leidnud parlamendivalimiste kandidaatide arvu rekordiga.
Ma arvan, et tulevik toob endaga kaasa reaalsuse digitaliseerimise. Ma ei räägi simulatsiooniteooriast ega hologramm-reaalsusest, mida iganes need ka ei tähenda. Ma räägin sellest, et kogu meie tegevus on digitaliseerumas. Me suhtleme omavahel läbi digiseadeldiste, milleks on ekraanid, kaamerad, mikrofonid, mis kasutavad programme, mis salvestavad meie häält ja pilti ühtede ja nullidega.
Miks nad valetavad meile heliotsentrilisest maailmamudelist, kosmosereisidest, tuumapommidest, evolutsioonist, dinosaurustest, 9/11 terrorirünnakutest jne? Gustave Le Bon kirjutas 19. sajandil oma raamatus “Hulkade psühholoogia“, et massid jumaldavad neid, kes annavad neile toredaid lugusid ja keeravad selja neile, kes räägivad tõtt. Selline on inimloomus. Kedagi ei huvita mida sa tead, vaid see kuidas sa neid tudma paned. Inimesed vajavad vastuseid, nad eelistavad ajuvaba selgitust sellele, et selgitust üldse pole. Nõnda töötab inimloomus ning eriti veel gruppides. Seega on juhtide ülesanne anda massidele (teinekord tobedaid) lugusid, ükskõik milliseid, peaasi, et midagi oleks – nõnda saavad nad rahulikult elada.
Jätkame arutelu teemal “Kas maailmavalitsejad ei olegi halvad?“, mille püstitas John le Bon oma kodulehel www.johnlebon.com. Üks asi, mis ühendab paljusid n-ö tõeotsijaid (vahet pole, mis tasemel), on see, et maailmavalitsejad on kurjad. Inimestele meeldib mõelda, et süsteem on teinud nende elu halvaks ja see takistab neil edu saavutada, kõikjal on propaganda jne, aga tegelikkuses on inimesed ise oma edu takistajad. Lihtsam on kedagi süüdistada kui võtta isiklik vastutus. Levinud arvamus on, et süsteem takistab nende tegevust ja kellelgi ei lubata rääkida oma tõde, muidu pannakse meid kuhugile nimekirja vms, see pole aga tõsi. Ainus, kes meil takistab üldse midagi tegemast, oleme me ise. Väga lihtne on ennast kuuldavaks teha. Kunagi varem pole olnud lihtsam istuda maha ja õppida kriitilist mõtlemist – alustada asitõenditest, mitte järeldustest! Kunagi varem pole olnud veel lihtsam leida endale mõttekaaslasi ja neid teemasid arutada.
“Kas maailmavalitsejad tegelikult ei olegi halvad?“ on küsimus, mille püstitas John le Bon umbes aasta tagasi oma kodulehel www.johnlebon.com. Hiljuti rääkisin sellest ka kohalikus podcastis “Ausad Mehed“ ning nagu arvata oli, pakkus see teema kuulajatele väga palju huvi. Arutelu võimaluse üle et ehk “inimesed, kes juhivad teatrit“ (people who run the show) polegi üdini halvad, on osutunud küllaltki vastuoluliseks teemaks, sest enamikele ei meeldi, kui nende arvamustele ja tõekspidamistele esitatakse väljakutse, selline on inimloomus. Samamoodi nagu mõnedele taimedele ei meeldi otsene päikesevalgus ja nagu lindudele ei meeldi olla puuris. Kuigi paljud ütlevad, et neile meeldib, kui nende tõekspidamistele ja vaadetele esitatakse väljakutse, siis reaalsus on see, et inimloomusele ei meeldi see tegelikult üldse. Kirjutan selle teooria lahti neljaosalises artiklis ja teie ees on neist esimene.
Teie ees on lõpuks ometi pilootosa saatele "Telegram Anu Saagimilt", mis pidi algselt eetrisse minema 2018. aasta septembris. Otsustage ise, kas saade on avalikkuse jaoks liiga julge, nagu pelgas telekanal? Mõnusat vaatamist!
Käes on eelviimane osa saatest “DashMania” ja vaatajate tungival soovil räägime seekord trade´imisest. Vastatud saavad muidugi ka uued lugejate/vaatajate küsimused, mille leiad kohe video järel. Igas saates loosime kõikide küsimuse saatjate vahel välja 0,25 Dashi, uusi küsimusi ootame dash@telegram.ee. Kes tahab osaleda viimase saate viimase 0,25 dashi loosimises, siis palun saada oma küsimus meile enne 31. jaanuari hommikut.
Tänases saates “DashMania” on luubi all üks pikemalt tegutsenud krüpto vahetuskeskkond Coinbase. Coinbase’i ametlik pank Euroopas on LHV, mis on meile eestlastele suur eelis, kuna omades ise LHV kontot, saame teha momentaalseid pangasiseseid makseid, mis muidu tavalise SEPA-maksena võib võtta kuni 3 tööpäeva.
Kui DashMania eelmises osas tutvusime telefoni ja arvuti rahakottidega ehk walletitega, siis krüptoraha videoblogi 4. osas võtame vaatluse alla riistvaralise- ja paberwalleti. Vastatud saavad ka uued lugejate/vaatajate krüpto-küsimused, millele leiad vastused kohe video järel. Igas saates loosime kõikide küsimuse saatjate vahel välja 0,25 Dashi, uusi küsimusi ootame dash@telegram.ee.